האתגר הדיגיטלי בחברה הערבית
מחברים: מריאן תחאוכו, הלה אקסלרד וחנין מטר
אתר זה משתמש בקבצי Cookies לשיפור חווית הגלישה. המשך השימוש באתר או סגירת ההודעה מהווים הסכמה לתנאי השימוש.
Xמחברים: מריאן תחאוכו, הלה אקסלרד וחנין מטר
בתקופה שבה העולם עובר תהליך מואץ של פיתוח דיגיטלי בכל התחומים – שוק העבודה, מערכת החינוך וההשכלה הגבוהה, העסקים והשירותים הממשלתיים – אוכלוסייה שאין לה הכלים להדביק את קצב השינויים ואינה יכולה לנצל את הפוטנציאל הטמון בקדמה תישאר מאחור. הפערים הדיגיטליים בין האוכלוסייה הערבית לאוכלוסייה היהודית שאינה חרדית באים לידי ביטוי הן בתשתיות והן באוריינות הדיגיטלית. כשליש מהאוכלוסייה הערבית בישראל אינה מחוברת לאינטרנט, וגם במקומות שבהם יש חיבור, מהירות ויציבות החיבור לקווי אינטרנט ירודות באופן משמעותי. גם בתחום האוריינות הדיגיטלית ישנם פערים עצומים בין שתי האוכלוסיות, כך ש-87% מהאוכלוסייה הערבית בגילים 25–64 הם חסרי יכולות דיגיטליות בסיסיות הנחוצות כיום להשתתפות פעילה באורח החיים המודרני, כגון עבודה מרחוק, השתתפות בלמידה מרחוק, ביצוע פעולות בנקאיות, מילוי טפסים ושימוש בכלים הדיגיטליים שהמשרדים הממשלתיים מנגישים לאזרחים, ביצוע רכישות ברשת וכדומה. לפערים אלה בתשתיות וביכולות הדיגיטליות יש כמובן השפעה מכרעת על יכולתם לנצל את הכלים והשירותים הדיגיטליים המוצעים בכל תחומי החיים, ולכן גם על מאפייני השימוש בכלים השונים. השימוש העיקרי באינטרנט בחברה הערבית הוא בעיקר לצורכי בידור, כגון השתתפות ברשתות חברתיות וצפייה והורדה של קבצים, וכאשר מדובר בשימוש בכלים דיגיטליים לביצוע פעולות יומיומיות הדורשות מיומנויות דיגיטליות גבוהות יותר תדירות השימוש קטנה באופן משמעותי, מלבד בקרב האקדמאים, שהם גם בעלי אוריינות דיגיטלית גבוהה יותר.
לאור העלייה ההולכת וגדלה בצורך להשתמש בכלים דיגיטליים בכל תחומי החיים, יש חשיבות גדולה וצורך מיידי לצמצם את הפערים הדיגיטליים, שכן הם צפויים להרחיב את הפערים הגדולים ממילא בכל התחומים – השכלה, תעסוקה, בריאות וחברה – בין האוכלוסייה הערבית לאוכלוסייה היהודית שאינה חרדית, ועלולים לגרום לעלויות חברתיות, כלכליות ופוליטיות ארוכות טווח. כדי לצמצם את הפערים הדיגיטליים בטווח המיידי ואף לסגור אותם בטווח הבינוני והארוך, יש לתת מענה לבעיית התשתיות הדיגיטליות ולדאוג להנגשתן ולהשקעה בחיזוק היכולות הדיגיטליות של האוכלוסייה הערבית.
נגישות לתשתיות אינטרנט באיכות טובה אינה בגדר מותרות, אלא זהו צורך בסיסי בדומה לכבישים או לחיבור לחשמל, ובעל משמעות כלכלית אדירה. כשלי השוק בהנגשתן של התשתיות ליישובים קטנים ופריפריאליים דורשת מעורבות ממשלתית, במיוחד בתכנון וכן בפיקוח על היישום, וכן במימון חלקי. מעורבות כזו תבטיח את ההנגשה של תשתית איכותית גם לאוכלוסייה הערבית בישראל.
גישה לתשתיות פיזיות לבדה אינה מספקת, ויש הכרח לספק לכלל האוכלוסייה את המיומנויות והאוריינות הדיגיטלית הבסיסית הנחוצה לשם מימוש היתרונות של הדיגיטציה. מאחר שיש זיקה בין אי-שוויון לדיגיטציה, ולאור רמת האוריינות הדיגיטלית הנמוכה בקרב כלל האוכלוסייה הערבית, נדרשת גם מעורבות ממשלתית בעיקר בכל הקשור להסדרה וחינוך וכן תמיכה כספית חלקית, במידת הצורך, למשקי בית מעוטי יכולת: