הפערים בין סטודנטים יהודים וערבים בתקופת הקורונה
מחברים: מריאן תחאוכו, נסרין חדאד חאג'-יחיא וחנין מטר
אתר זה משתמש בקבצי Cookies לשיפור חווית הגלישה. המשך השימוש באתר או סגירת ההודעה מהווים הסכמה לתנאי השימוש.
Xמחברים: מריאן תחאוכו, נסרין חדאד חאג'-יחיא וחנין מטר
פורסם בדצמבר 2020
נייר משותף עם המכון הישראלי לדמוקרטיה
נייר קצר זה מציג את עיקרי הממצאים מסקר אינטרנטי מיוחד שנערך במהלך חודש יוני ובחן את ההשפעה של משבר הקורונה על הסטודנטים הישראלים. הסקר בוצע על ידי מכון אהרן למדיניות כלכלית והמכון הישראלי לדמוקרטיה, והשתתפו בו 675 סטודנטים וסטודנטיות הלומדים במערכת ההשכלה הגבוהה בישראל.
לסטודנטים הערבים יש חסמים רבים המקשים על השתלבותם והצלחתם באקדמיה הישראלית ועל השתלבותם בשוק העבודה לאחר סיום הלימודים. גם בימים של שגרה, הסטודנטים הערבים מגיעים מתוך עמדת נחיתות לאקדמיה ביחס לעמיתיהם היהודים, זאת בין היתר בשל מערכת חינוך שמפלה אותם לרעה בכל שלבי הלימוד בבית הספר, העובדה שהם לרוב דור ראשון להשכלה גבוהה ונעדרים מודלים לחיקוי לשאת אליהם עיניהם, ומפאת העברית שאינה שגורה בפיהם והאנגלית בה הם אינם מגלים שליטה מספקת. הם נדרשים להתנהל בסביבה הזרה להם מבחינה תרבותית ומנטלית, כאשר לעיתים בשלותם הנפשית אינה מספקת - חלקם הגדול מגיע לאקדמיה לפני גיל 20 ואינו יודע להתמודד עם אתגרי ההשכלה הגבוהה בישראל.
האוכלוסייה הערבית נפגעה בצורה הקשה ביותר מהמשבר, מכיוון ששיעור העובדים עם השכלה נמוכה וללא מיומנויות הוא הגדול ביותר בקרבה והם אלה שסובלים משיעורי האבטלה הגבוהים ביותר בעקבות הקורונה. ההשלכות הכלכליות של המשבר לא פסחו על הסטודנטים, והמעבר ללמידה מרחוק בכל מערכת ההשכלה הגבוהה בארץ עם פרוץ המגפה הוסיף קשיים ואתגרים; אלו באים לידי ביטוי בעוצמה רבה יותר בקרב הסטודנטים הערבים, אשר מגיעים מרקע חברתי כלכלי נמוך יותר וסובלים מפערים משמעותיים מבחינת התשתיות והאוריינות הדיגיטאלית.
הסקר חושף כי בדומה לשוק העבודה, גם באקדמיה הקורונה העצימה את הפערים בין יהודים וערבים: חמישית מהסטודנטים הערבים חוששים שיצטרכו להפסיק את לימודיהם בעקבות המשבר, שיעור כפול משיעור הסטודנטים היהודים; ו-74% ממשקי הבית של הסטודנטים הערבים נפגעו כלכלית בעקבות המשבר, לעומת 43% ממשקי הבית של הסטודנטים היהודים. המשבר הכלכלי שפקד את הסטודנטים ומשפחותיהם הוא קשה ועמוק יותר בחברה הערבית, וזאת בנוסף לפערים המשמעותיים שהיו קיימים עוד לפני המשבר. פערים נוספים נמצאו גם בתשתיות האינטרנט וביכולות הדיגיטליות, ואלו משפיעים על היערכות הסטודנטים לכל מערך הלמידה מרחוק ופוגעים במיוחד ביכולת הלמידה של הסטודנטים הערבים.
החשש המשמעותי הוא שבשנה הקרובה תתרחש נשירה מסיבית של סטודנטים ערבים, דווקא בעידן שבו השכלה גבוהה היא הכלי המשמעותי ביותר למוביליות חברתית וכלכלית. על מנת לקדם את השילוב הכלכלי של אזרחי ישראל הערבים, על המדינה לסייע להם לעבור את המשבר הנוכחי ולצמצם את ממדי הנשירה שהקורונה מאיימת להרחיב. ללא סיוע כזה, הצעדים החשובים שננקטו בשנים האחרונות לשילוב החברה הערבית בהשכלה הגבוהה עשויים לרדת לטמיון.