כיצד לעודד נשים לבחור במסלולי מצוינות המובילים לתעסוקה במשרות טק ובענף ההייטק
סרגיי סומקין, אסנת ליפשיץ, בנימין בנטל, רונן ניר ומשה שלו
אתר זה משתמש בקבצי Cookies לשיפור חווית הגלישה. המשך השימוש באתר או סגירת ההודעה מהווים הסכמה לתנאי השימוש.
Xסרגיי סומקין, אסנת ליפשיץ, בנימין בנטל, רונן ניר ומשה שלו
נייר מדיניות זה נערך בשיתוף קרן טראמפ, המהלך לקידום המצוינות בחטיבת הביניים ("TOP15") ורשות החדשנות במטרה לבחון דרכים ולהציע פעולות התערבות אשר עשויות להשפיע על החלטתן של נשים רבות יותר לבחור במסלולי מצוינות טכנולוגיים ולצמצם את הפערים המגדריים במסלולים אלו.
לצורך המענה על האתגר המחקרי הגדרנו מסלול מצוינות טכנולוגי – "מסלול טק" – כמסלול הכולל את הצמתים הבאים: צומת הבחירה בלימודים בכיתת המצוינות בחטיבת ביניים, צומת הבחירה בלימודי "בגרות הייטק" בתיכון, צומת ההתמיינות ליחידה טכנולוגית בצבא, צומת הבחירה בלימודי "תואר הייטק" באקדמיה, וצומת ההתמיינות לתעסוקה במשרת טק/ענף ההייטק.
בחינת ההבדלים בשיעור הנשים והגברים לאורך מסלול הטק מגלה כי הפערים המגדריים נפתחים כבר בשלב חטיבת הביניים: כבר בכיתות המצוינות בחטיבת הביניים שיעור התלמידות הינו 40%, בתיכון בקרב הלומדים לבגרות הייטק שיעור התלמידות עומד על 35%, בצבא בתפקידים טכנולוגיים שיעור החיילות הינו כ-40%, באקדמיה במקצועות תואר הייטק שיעור הסטודנטיות בשנה א' הינו 30% ושיעור בוגרות תואר ראשון 25%, ובשוק העבודה שיעורי העובדות במשרות טק, בענף ההייטק ובמשרות מו"פ בענף ההייטק עומדים על 31%, 33% ו-20% בהתאמה.
שלושה שלבים בולטים מסבירים את רוב הפער המגדרי במסלול טק: לימודים בכיתות מצוינות, לימודי בגרות הייטק ולימודי תואר הייטק. המעבר מלימודי תואר הייטק לתעסוקה במשרת טק/ענף ההייטק מצמצם את הפער המגדרי, והמעבר מלימודי תואר הייטק לתעסוקה במשרת מו"פ תורם כ-6% להסבר הפער המגדרי.
הפערים המגדריים אינם מוסברים ע"י הבדל ביכולות בין גברים לנשים אלא על ידי בחירות שונות והעדפות שונות של בנים ובנות. התובנות לגבי הסיבות לבחירות השונות של בנים ובנות בשלב חטיבת הביניים והתיכון הן: (1) בנות בחטיבת הביניים מקבלות החלטות בצורה עצמאית יותר מבנים (בנים נעזרים יותר בהורים ובמורים למתמטיקה בקבלת החלטות לימודים), (2) בנות בחטיבת הביניים שמות פחות דגש על התועלת מלימודים טכנולוגיים בצבא ובתעסוקה בענף ההייטק בשוק העבודה, (3) בנות תופסות את עצמן כפחות טובות בלימודי פיזיקה לעומת בנים, אך במדעי המחשב הן תופסות את עצמן כבעלות יכולת שווה או גבוהה משל בנים.
תוצאה חשובה שעלתה במחקר היא שהן בשלב חטיבת הביניים והן בשלב התיכון הסיבה העיקרית שתלמידים ותלמידות אינם לומדים בכיתות מצוינות הינה מחסור בכיתות כאלו או באינפורמציה לגבי קיומן. המחסור בכיתות מצוינות בחטיבת ביניים כשהוא משולב בהטיה מגדרית לטובת בנים אצל מורים למתמטיקה תורם לחוסר איזון מגדרי בכיתות מצוינות ובלימודי בגרות הייטק. מכיוון ששיעור התלמידות שבוחרות בלימודי בגרות הייטק בתיכון גבוה במידה ניכרת בקרב התלמידות שלמדו בחטיבת ביניים בכיתת מצוינות, וכיוון שכיתות המצוינות אינן קיימות בכל הארץ, תוצאה זאת יכולה להסביר חלק ניכר מההטרוגניות בשיעור הזכאים לבגרות הייטק בין בתי הספר.
לאור הממצאים לעיל, אנו ממליצים על הפעולות הבאות שעשויות להשפיע על החלטתן של תלמידות רבות יותר לבחור במסלולי המצוינות:
בנוסף, אנו ממליצים לבנות תוכנית ולקבוע יעדים לאומיים לעידוד:
כמו כן אנו ממליצים על מחקר המשך שמטרתו לבחון האם קיימים גורמים לפער המגדרי במסלול טק בגילי הגן ובית הספר היסודי, ולאתר דרכים לעודד את העניין של ילדות כבר בגיל הגן ובית הספר היסודי במקצועות ה-STEM.